- Windows 10
- Otthoni hálózat és internet megosztás
- Harcot hirdetnek a digitális szexbűnözés ellen, célpont a Telegram is
- Bevált az AI, egy nagy cégnél sorra váltják le az embereket
- MinDig TV
- A kriptobányászok energiáját akarja az AI-szektor
- Windows 11
- Milyen routert?
- Telekom otthoni szolgáltatások (TV, internet, telefon)
- DIGI kábel TV
Új hozzászólás Aktív témák
-
Fecogame
veterán
Ahhoz képest hogy titkos, egészen sok infót megtudtunk a cikkből
Lassú a mobilinterneted? 4G/LTE antennák, közvetlenül raktárról ---> http://bit.ly/LTE_Antennak
-
Az X-37B szürke program, a létezéséről tudunk, ahogy képeket is közölnek róla, de azt már nem kötik az orrunkra, hogy mit is csinál odafent. Egyébként feltehetően más országok kém- és kommunikációs műholdjait közelíti és vizsgálja meg, illetve kísérletezik olyan technológiákkal, amelyeket a jövőbeni amerikai katonai műholdakon felhasználhatnak.
A katonai programoknál a fehér például a Navstar GPS, amelyről fotókat közöltek, tudtuk mit csinál és milyen frekvenciákon dolgoznak a jeladói.
A fekete program a kémműholdak esete, az NRO (Nemzeti Felderítő Iroda, a kémműholdakat felügyelő amerikai szervezet) műholdjairól nincs hivatalos fotó, csak azt tudjuk, hogy mikor indították őket, és a lelkes amatőrök próbálják követni őket esténként.
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Bird
addikt
Call of Duty: Infinite Warfare
.:A konzolozás körülbelül olyan, mint a Canon / Nikon: amelyiket előbb veszed a kezedbe, azt szokod meg.:.
-
Segal
veterán
bujócskáztak
Vagy a skynet alapjait beszélték meg"Ez nem változtat azon, hogy tisztességtelen dolog botokkal felvásárolni 160-180e indulóáron a 3060 Ti-t, aztán 250e-ért árulni a HA-n." Ez miért lenne tisztességtelen? Te is meg bárki lesheti botokkal a boltokat, ugyanúgy meg tudod venni a cuccot azon az áron, mint a scalper.(1 házigazda válasz...)
-
Samott
addikt
Ez - szerintem - leginkabb egy olyan ujrahasznosithato muhold(platform) ami kepes visszaterni. Hogy modernizaljak es feltoltsek a rendszereit. Gondolom ha legalabb ketto van belole akkor a koztes idoszakban a masikat korszerusitik. Olcsobb mint ketevente eldobni mindent. Hogy fent mire hasznaljak azt nyilvan nem kotik az orrunkra.
(There is always a last time for everything.) Overhead, without any fuss, the stars were going out.
-
atus72
senior tag
(Vágó István) „Foglaljuk össze kérem, hogy mit tud? Tehát mit tud?”
(Sipovicsné) „Hát a pontos időn kívül semmit Vágó úr!” -
Eddig két X-37B-ről tudunk, de nem éri meg a vissza hozatal, ugyanis:
-Az indítások árai csökkennek, tehát olcsóbban lehet indítani egy új műholdat, mint régen.
-Az olcsóbb indítások miatt már a műholdgyártók is egy olcsóbb buszokat (műhold "alváz") gyártanak, mivel olcsóbb két műholdat 5-5 évre építeni, mint egyet 10 évre.
-A visszatéréshez egy sor kompromisszum szükséges, például kell hővédő pajzs, futómű, vezérsíkok, szárnyak, stb., amik a világűrben pontosan nulla haszont jelentenek. Csak az indítási tömeget növelik, tehát adott indítási keretben ennyivel kevesebb hasznos terhet vihet fel.
-A visszatérés után a régi rendszerek nagy részét dobhatod ki, ha valóban modernizálni akarod.Az X-37B inkább kísérleti eszköz, például új ion-hajtóművek tesztelésére, amit a következő katonai műholdaknál használhatnak. Illetve az említett kéműhold-kémkedés céljára használható fel.
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Csak találgatok én is. Az egyik lehetséges dolog a hajtómű-teszteknél, hogy megvizsgálhatják, hogy mondjuk egy évnyi használat után milyen állapotban van az adott ion-hajtómű. Ez hatalmas előny a "sima" tesztműholdakhoz képest, ahol csak azt tudják, hogy működik, van egy sor szenzor különféle adattal, de akár működött, akár nem, nem volt opció, hogy szétszedjék és alaposan átvizsgálják.
A másik lehetőség a begyűjtés. Teszem azt van egy bedöglött kínai vagy orosz műhold, amely kvázi roncsként kering a világűrben, az X-37B vele azonos pályára áll, megközelíti, és robotkarral eltávolítja például az elektromos paneljét, hogy aztán a Földön megvizsgálva megtudják milyen módon tervezték és építették az adott műholdat. Adott esetben egy kisebb műholdat akár egészben is visszahozhat...
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
strogov
senior tag
Én is találgatok: az én tippem, hogy műveleti terület fölött képesek legyenek fölénybe kerülni. Műholdak zavarása a forrásnál, esetleg megsemmisítés, kommunikáció megfegyelése, stb. Űrszemetet is begyűjthet, néha "véletlenül" egy-egy még működő ellenséges katonai műholdat is felszedhet és hazahozhat, segítve ezzel crypto algoritmusok megfejtését.
Mivel képes a helyváltoztatásra, ezért relatív kevés eszközzel körbezárhatják a területet. A probléma, hogy mi lesz ha az oroszok és kínaiak is nekiállnak hasonlónak. Abból lehet egy kis űrszemét a végén.
-
Űrszemét terén ipari szintű probléma lesz és nem a katonaságok miatt. Több ezer műholdat fognak pályára állítani a SpaceX Starlink, a OneWeb és az Amazon Project Kuiper műholdas internetszolgáltatók.
Shotwel, a SpaceX CEO-ja nemrég jelentette be, hogy a Starship egyetlen indítással 600 műholdat állíthat majd pályára, és bejelentették, hogy a már meglévő 12 000 (!) műhold-indítási engedély mellé további 30 000 (!!!!) műholdra kérnek engedélyt. Ez a 42 000-es szám az összes jelenleg ismert Föld-körül keringő tárgy nagyságrendjén mozog, a Heavens-Above most per pillanat 44 656 tárgyat tartalmaz, ezekben pedig a különféle rakétafokozatokról levált panelektől kezdve minden benne van. Ebből nagyjából 1700 a működő műhold, űrhajó, űrállomás, stb. száma.
Most törik a hatóságok és az űripar képviselői is a fejüket, hogy mi a fenét kezdjenek ezzel a problémával...
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Készül az Űrhajózás 2019 cikkem a logoutra, ott bővebben kifejtem, de tömören: a világűr gyakorlatilag olyan, mintha egyfajta vadnyugatról lenne szó (véneknek: hajdan az Új Vadnyugat előre látta
) . Vannak nemzetközi egyezmények, de azok jobbára a szuperhatalmaknak szóltak és réges-régen elavultak.
A világűrben nincs KRESZ, nincsenek szabályok, nincsenek felelősségek megállapítva.
Az Egyesült Államok volt az első, aki szabályozni kezdte a fennhatósága alá tartozó cégeknél az engedélyek kiadását. Az első az volt, hogy a 10x10x10 cm-nél kisebb (1U) méretű műholdaknak nem adnak engedélyt (ebből ugye volt egy kisebb balhé, mert egy amerikai startup négy 5x10x10cm-es műholdat juttatott fel a világűrbe egy indiai rakétával). Két éve aztán jött az, hogy csak olyan műhold kap amerikai területre vonatkozó frekvenciaengedélyt az FCC-től (az USA-béli megfelelője az NMHH-nak), amelynél az irányított megsemmisítésre vonatkozó terveket mellékelik és a műhold meg is felel annak.
A gond az, hogy ez csak náluk van még így, a világ többi országában konkrétan nincs semmi szabályozás, és az Egyesült Államokban is kapkodva próbálnak lépést tartani a helyzettel. A fenti megsemmisítésre vonatkozó szabályozás is a OneWeb kérelme után jött csak. Eredetileg cirka 120-127kg-os műholdakat képzeltek el, majd miután a szabályozásnak meg kellett felelni, csaknem kétszer nagyobb, 220kg-os műholdakat terveztek inkább. Ami miatt viszont csaknem megduplázódott az indítási költség...
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Tigerclaw
nagyúr
Az első kérdés az, hogy van-e szabályozva országos és nemzetközi szinten az hogy milyen méretű, anyagú műholdakat, milyen számban, milyen pályára lehet állítani?
Szóval van-e olyan nemzetközi szervezet ami nemet mondhat és mindenki el is fogadja azt? Milyen hatásköre van és milyen szankciókkal élhet?
Kapásból be kellene tiltani a sok kis műtyűr űrszemét jellegű műhold felengedését. Csípem Elon Musk-ot, de ezt az "űr-internet" projektjét nem.
Az a baj a világgal, hogy a hülyék mindenben holtbiztosak, az okosak meg tele vannak kételyekkel.
-
Tigerclaw
nagyúr
Gondolom ez első, másod és harmadsorban is kémkedni volt fenn és a kutatás, tesztelés rész...ha tényleg volt ilyen, szintén csak erre irányult.
Az a baj a világgal, hogy a hülyék mindenben holtbiztosak, az okosak meg tele vannak kételyekkel.
-
válasz
Tigerclaw #21 üzenetére
Nincs nemzetközi szabályozás.
Országos szintű szabályozás a terület felett használt rádiófrekvenciák terén lehet. Ha a műholdad "szabad" frekit használ (pélfául a rádióamatőrök számára fenntartott frekinek), akkor még ez sem kell. Az indítójárművet biztosító ország szabályozása vonatkozhat adott esetben a műholdra (például indítási engedély kiadáshoz köthetik, hogy nem lehet 1U alatti műholdat pályára állítani). Ebből volt botrány a fél U méretű műholdaknál, mert a startup amerikai volt, de az indító jármű indiai. A cég azzal védekezett, hogy ők betartották az indiai előírásokat, és nem is gondolták, hogy meg kellett volna amerikai szabályozásnak is felelni...
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Cathfaern
nagyúr
Azt gondolom, hogy lassan ideje lenne a jelenlegi nemzetállami felállás megszüntetésének, és helyette globálisabb szemléletben gondolkozni. Látható, hogy a jelenlegi nemzetközi szervezetek életképtelenek, borzalmasan lassan hoznak meg bármiféle döntést, és igazából semmi erejük nincs, ha valakinek nem érdeke / kényelmetlen betartani a döntéseket, akkor tesznek rá magasról.
Persze jó kérdés, hogy hogyan lehetne a globális irányításra való átállást megoldani... -
Lektorálta a Szovjet és Orosz Űrhajózás történelme című cikksorozatomat, illetve közösen írtunk az Aranysasnak is egy cikket. Igaz hónapok óta nem beszéltem vele, mert a házfelújításnál hirtelen semmire nem lett időm...
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Tetsuo
aktív tag
Az ember egyre inkább, minden lehetséges módon szennyezi környezetét, legyen az a föld, a víz, a levegő vagy az űr. Semmi újdonság nincs ebben.
Nemzetközi összefogás - ha lesz -, csak vicc lesz, mint minden egyéb esetben.
Terraforming és hasonló baromságok helyett először a Föld megóvásán kellene dolgozni, ha felelőssen gondolkodnak - amit nyilvánvalóan messze elkerülnek nemzeti pláne és nemzetközi szinten - a nagyvállalatok érdekei az elsődlegesek.#25 Ez éppen a globalizmus eredménye.
[ Szerkesztve ]
-
Vesa
veterán
Pedig lassan kezdeni kellene valamit az űrszemét kérdéskörrel, mert így sem jó a helyzet, és ha kizárólag a költség a lényeg, akkor soha nem lesz olyan techniológia, amivel a dolgát végzett eszközöket és műholdakat biztonségosan vissza lehet hozni a Földre. Az még nem meglepő, hogy a 70-es években ezzel nem foglalkoztak, de ma már illene.
A tudomány a valóság költészete!
-
Nemzetközi egyezmények nélkül nehéz lesz. Ha teszem azt az USA előírja az űrszemétmentes működést mondjuk 2025 után (ie.: még gyorsító fokozat sem lehet űrszemét, ahogy a Falcon 9 és Heavy második fokozata az ma is), akkor kényszerpályára állítja a saját űriparát, hogy SOS kezdjen vagy SSTO indító járművet fejleszteni, és/vagy pályaemelő és megsemmisítő manővereket végrehajtani képes műholdakat engedjenek csak gyártani. De már most folyik ilyen irányú fejlesztés (Starship).
Csakhogy Oroszországban és az EU-ban nincs ilyen irányú fejlesztés, Kínában sem hallani nagyon róla, a közép és belépő szintű országok (Japán, Dél-Korea, Izrael, Irán, stb.) meg végképpen nem foglalkoznak ezzel, örülnek, ha műholdat tudnak saját maguk feljuttatni.
Az USA egy ilyen szabályozással alávág a saját űriparának, miközben a konkurenseknek nincsenek ilyen korlátozásai.
Vissza az egyes mezőre...
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Szerintem meg anyag-teszt miatt van.
Tömítések, hőálló-szigetelő anyagok tesztje, önvezető-navigáló-visszatérő rendszerek, és meghajtás.
Talán ion is, bár erre úgy tudom erre a nasa-nak van saját projektje.
Ezt támasztaná alá, hogy egyre több időt tölt "kint".
Lehet, hogy van rajta katonai cucc is, de én inkább arra tippelnék, hogy vagy a hold, vagy a marsi nyersanyagok elsőkénti kitermelésének érdekében építették.
Lehet, hogy olajat találtakどんな時代だろうが、機械は決断しない、 戦闘は人間がやるんだ。
-
Tetsuo
aktív tag
válasz
Cathfaern #29 üzenetére
Hogy nem a hasznos dolgokban történik megegyezés hanem a felettébb károsokban.
A globalizmust is lehetne jobban csinálni, ha már globalizmus, de a lehető legrosszabb lépések mentén halad.
Pl. az EU-ban a munkaerőáramlás helyett az egységes bérrendszer hasznosabb lett volna hosszútávon minden térségnek és főként magának Európának - természetesen a cél nem ez. -
A gravitáció annyira nem. A légkör miatti légellenállás inkább. Úgy 1000 km alatt.
500km-en pár év alatt a légellenállástól annyira lelassul, hogy eléri a légkör sűrűbb rétegeit, és elég. 800km-en ehhez már 100-200 év kell. 1000km-en már inkább évezredek.
Pont ez volt a gond a OneWeb és a Starlink MEO (1 000 km - 36 000 km) pályán keringő műhold-elképzelésével. Ők 1000-1200km-es magasságba képzelték el, és pont azért, mert ott már nincs igazán érzékelhető légellenállás, így nem kell a pályaemeléssel foglalkozni.
Csakhogy jött az FCC, és közölte, hogy csak az kap frekvencia-engedélyt, aki az engedélyhez mellékel egy kidolgozott élettartam vég utáni megsemmisítést (vagy "temető-pályára" állást), illetve részletes vizsgálatot arra, hogy mi történik, ha 1, 5 illetve 10 százaléka a műhold-rendszernek az élettartam vége előtt bedöglik.
A SpaceX és a OneWeb is ezért az ion-hajtóművek felé fordult, ezek a legjobb hatásfokú meghajtások jelenleg, így viszonylag kevés tömeggel meg tudják oldani a műholdak pályaemelését. A SpaceX éppen ezért húzott egy meredeket most azzal, hogy a 360-520 km-es pályákra kért engedélyt. A kisebb magasság több pályaemelő manővert jelent. 300km magasságban cirka 25-35m/s delta-V kell a keringési magasság tartására, per év, 500km-es magasságban ez cirka 20m/s per év, egy átlagos műholdon 170-400 m/s delta-V büdzsét biztosítanak. Cserébe a SpaceX Starlinkje alacsonyabb késleltetést tud majd biztosítani (most azt mondják, hogy akár 15ms-t is, szemben az 520km-es magasságra számolt 25ms-el).
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Tigerclaw
nagyúr
Majd ha lesz belőle komoly probléma, akkor hirtelen feltalálják majd a spanyol viaszt. Mindig így van. Addig semmit se vesznek komolyan, amíg nem kerül a hírekbe. Sőt láthatóan az USA-ban még akkor se lépnek amikor már baj van lásd, az x hetente bekövetkező iskolai vagy ilyen olyan mészárlásokat. Pár napig mindenki fel van háborodva, aztán pár hét után már minden megy a régi mederben.
Az a baj a világgal, hogy a hülyék mindenben holtbiztosak, az okosak meg tele vannak kételyekkel.
-
Tetsuo
aktív tag
Kissé off, és nem tudom, te tudsz-e hozzávetőleges választ adni, de azért megkérdezem:
Szerinted a Földről a Napba lőni egy űrhajó (vagy egy adott műhold) méretű tárgyat mekkora nagyságrendű energiába kerül úgy, hogy ne kerülje meg a Napot, hanem "belezuhanjon"? Nem feltétlenül csak kilövés lenne, hanem mondjuk rakétameghajtás, ami x ideig tolja az objektumot.
A jelenlegi technológiákkal erre képesek lennénk? -
mumtaz
senior tag
Csak pár észrevétel nem vitatkozni szeretnék:
"-Az indítások árai csökkennek, tehát olcsóbban lehet indítani egy új műholdat, mint régen."
Igen. Ezzel együtt ennek az indítása is olcsóbb lesz, tehát ez itt nem érv ellene.
"-Az olcsóbb indítások miatt már a műholdgyártók is egy olcsóbb buszokat (műhold "alváz") gyártanak, mivel olcsóbb két műholdat 5-5 évre építeni, mint egyet 10 évre."
Ezzel maximálisan egyetértek, de ugye nem tudjuk, hogy ezt a gépet mire is használják. Ugyanakkor ezt nem 5, vagy 10 évre gyártották. Lehet olyan helyzet, ahol az újrafelhasználhatóság a lényeg. Ezeket természetesen mi nem tudjuk. Lennének ötletek, de ez nem a mi dolgunk.
"-A visszatéréshez egy sor kompromisszum szükséges, például kell hővédő pajzs, futómű, vezérsíkok, szárnyak, stb., amik a világűrben pontosan nulla haszont jelentenek. Csak az indítási tömeget növelik, tehát adott indítási keretben ennyivel kevesebb hasznos terhet vihet fel. "
Mint fentebb írtam, hogy lehet, hogy nekik valamiért pont az újrafelhasználhatóság a lényeg.
A hasznos terhet egyébként nem csak maga az űrjármű határozza meg, hanem sokkal inkább a hordozó, amivel fellövik. Meg ugye mi lehet a hasznos teher és annak miért akkora a súlya. Ha azt vesszük, ha most lenne az Apollo program, két okostelefon bőven elég lenne navigációs számítógépnek és máris nem kevés súlyt spóroltunk."-A visszatérés után a régi rendszerek nagy részét dobhatod ki, ha valóban modernizálni akarod."
Ez is igaz, viszont egy csomó mindent nem kell újra legyártani. Ha egy zacskó ropit lönék ki az űrbe, akkor, ha fel akarok lőni egy másikat, akkor új hajtőművet, meg minden mást újat kell gyártanom, hogy megtehessem. Míg ez lejön, a lejárt zacskó ropit kidobom, a másikat berakom és fellövöm.
Azért az is tény, hogy bár az űrsikló program egyébként veszett drága volt, viszont 0 űrszemetet generált, mert minden visszajött a földre. Vagy újrafelhasználásra, vagy elégett a légkörbe érkezéskor.
[Tetsuo]:
Az energiát elég nehéz nekünk kiszámolni. Sok mindentől függ. Például, hogy mikor indítják (Elhalad-e mondjuk a Merkúr, vagy Vénusz közelében). Nyíl egyenesen belelőni valamit a Nap-ba könnyebb, mint pályára állítani körülötte, hisz nyíl egyenesen a Nap felé kilőni valamit egyszerűbb. Legfeljebb csak a közeli égitestek tömegvonzása miatti pályakorrekciókat kell végrehajtani.[ Szerkesztve ]
-
Hozzávetőleg 28.5 km/s szükséges egy erősen eliptikus Hohman-pályán, a Föld körüli pályáról (tehát további cirka 9,4km/s delta-V kell még, ha a Föld felszínéről számoljuk). Gyakorlatilag a Föld pályájának cirka 30km/s sebességét kell negálni a Naphoz viszonyítva.
Kivitelezhető-e? Igen, a Vénusz körüli egyre szűkülő elliptikus pályákkal lehetséges lenne akár a mai technológiával. Hovatovább egy Napkutató műhold, a Parker Napszonda tavaly indult ilyen elven, csak ott ugye úgy szabták meg a pályát, hogy azért a szonda (remélhetőleg) ne olvadjon el...
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Igen. Ezzel együtt ennek az indítása is olcsóbb lesz, tehát ez itt nem érv ellene.
A későbbiekkel együtt értelmezve: olcsóbb egy egyszer használatos eszközt építeni, mint újrafelhasználhatót. Ez csak akkor nem igaz, ha valamit vissza akarsz hozni (kísérleti eredmény, ellenséges műhold, stb.). Önmagában a célzott feladatú (felderítés, kommunikáció, ellenség megsemmisítése, stb.) műholdaknál viszont aligha térül meg a visszahozatallal járó plusz költség.
A hasznos terhet egyébként nem csak maga az űrjármű határozza meg, hanem sokkal inkább a hordozó, amivel fellövik.
Nem, a hasznos teher egy űrszonda esetében az, amit felviszel. Ha ennek egy részét a vissza téréshez szükséges eszközök tömegére kell elhasználnod, akkor ennyivel kevesebb kihasználható tömeget vihetsz fel, amely az érzékelők, kommunikációs rendszeres, stb. terén kompromisszum.Hogy ha az X-37B-ből indulunk ki, akkor a nagyjából 5 tonnás induló tömegéből jó, ha egy tonna hasznos teher lehet. Egy hagyományos műholdbuszra építve ugyanez azt jelentené, hogy kb. 2-3-4 tonnányi felszerelést vihetnél fel, vagyis 2-3-4x annyit, mint az X-37B. Függően attól, a busz képességei mit takarnak.
Vagy nézhetjük úgy, hogy két azonos képességű (1 tonnás felszerelést szállító) hagyományos műholdat. Az X-37B egy példányának az ára hozzávetőleg egy milliárd dollár (volt, úgy jó 10 éve). Nincs olyan hagyományos katonai cél, ahol ez megtérülne.
Emiatt gondolom azt, hogy az X-37B inkább kísérleti platform...
Azért az is tény, hogy bár az űrsikló program egyébként veszett drága volt, viszont 0 űrszemetet generált, mert minden visszajött a földre. Vagy újrafelhasználásra, vagy elégett a légkörbe érkezéskor.
Yepp, amikor indult, ez is pozitív tényező volt vele kapcsolatban. Hovatovább az egész STS program újrafelhasználható elemekre épült, amelyeket újra tankolva folyamatosan lehetett volna használni. Valahol szomorú, hogy nem valósult meg végül is...Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Most csak becslést mondok, de szerintem nem. Ha úgy módosítod a Vénusz átrepülést, hogy ne a Nap mellett húzz el, hanem a Napba bele, akkor belehúzol. Hiába a hatalmas gravitáció, attól még a Newtoni törvények ott is érvényesülnek. Amit el tudok képzelni, hogy ciki, ha mondjuk épp egy komolyabb napkitörés rossz szögben kapja el...
Anno ugye a nukleáris hulladékkezelés kapcsán merült ez fel, de rövid úton elfelejtette mindenki, amikor elkezdték kritikus azt feszegetni, hogy a Földről induló, pályára állás előtt meghibásodó rakéták miatt visszahulló radioaktív hulladék milyen károkat okozhat, és azért ki lesz felelőssé téve.
[ Szerkesztve ]
Légvédelmisek mottója: Lődd le mind! Majd a földön szétválogatjuk.
-
Cathfaern
nagyúr
Nap felé közeledés teljesen abszolút nem intuitív dolog, gyakorlatilag szó szerint fordítva történik, mint ahogy logikusnak tűnik elsőre.
Induljunk ki onnan, hogy miért nem esik bele a Föld a Napba a Nap hatalmas gravitációjának ellenére? Azért, mert hatalmas sebességgel kering a Nap körül, ugye 30 km/s ahogy Cifu is írta. Ha kilősz valamit a Földről, annak a sebessége nem 0-ról indul, hanem 30 km/s-ről (a Naphoz viszonyítva). Ha a Napba bele akarsz lőni valamit, akkor nem "jól kell célozni", hanem lassítani. Ugye az intuitív megoldás az lenne, hogy egyenesen a Nap felé kilőni valamit. De a kezdősebesség nagy része erre pont merőleges lenne, tehát nem sokat érnél el, csak egy picit elliptikusabb pályára állna a tárgy, mint a Föld. Tehát lassítani kell. Ha ezt nem teszed meg, mindegy merre lövöd ki a tárgyat, csak Napkörüli pályára fog állni.
Figyelembe véve, hogy Föld elhagyásához elég kb. 11 km/s, nagyon nagyon sokat kell még lassítani ahhoz, hogy ezt elérd. Annyira, hogy könnyebb elérni a Neptunuszt, mint hogy Nap körüli alacsony pályára állíts valamit. És könnyebb elhagyni a Naprendszert, mint belelőni valamit a Napba. Lásd grafikusan: [link] -
Tetsuo
aktív tag
Köszi.
#46 Igaz, de ha a Naphoz viszonyítottan álló objektumról lövünk ki egy másik tárgyat a Nap felé, az ugye nem egyenesen belezuhan, hanem ívelt pályára áll. Spéci szögben kell kilőni és folyton korrigálni, hogy belezuhanjon megkerülés nélkül, viszont a szükséges energia (költségek stb.) nagyságrendjére voltam kíváncsi.
-
DjFlanker
aktív tag
Kémkedik, számomra nem kérdés Az se hogy meglátogat más műholdakat
Jó pilóta alagútban nem katapultál
Új hozzászólás Aktív témák
it A fejlesztéseket és a kísérleteket a Pentagon folytatja, és részletekről, célokról nem nyilatkoznak, mivel a projekt védett jellegű.
- Tőzsde és gazdaság
- Samsung Galaxy S23 Ultra - non plus ultra
- Házimozi belépő szinten
- Windows 10
- Bestbuy játékok
- Magisk
- Milyen alaplapot vegyek?
- Folyószámla, bankszámla, bankváltás, külföldi kártyahasználat
- Android alkalmazások - szoftver kibeszélő topik
- WoW avagy World of Warcraft -=MMORPG=-
- További aktív témák...
- Philips Evnia 49M2C8900 (49", OLED, 5120x1440, 240Hz, 10bit, Ívelt 1800R, 0,03ms) Új, Bontatlan!
- Laptopok, Pc-k professzionális karbantartása, tisztítása.
- FRISS LISTA!!!! SPÓRÓLJ SZÁZEZREKET! Új bontatlan gamerlaptopok I5/7/9 R7 Rtx 4060-70
- Quad head TV Box - felvevő/streamer
- Samsung Galaxy Tab S7 (SM-T875) 128Gb WiFi/5G gyári billentyűzettel
Állásajánlatok
Cég: Ozeki Kft
Város: Debrecen
Cég: Ozeki Kft
Város: Debrecen